КОНФЕДЕРАЦИЯ НА БЪЛГАРСКИТЕ ПЧЕЛАРИ
 България, 5300 Габрово, ул, Станционна 14; Тел.: +359 (66) 817 403; ; Е-mail: office@kbp.bg; Web: http://www.kbp.bg

МИНЙС1 Е?;_
нл зкмедели? =■■..; •
София 1 040 бул." ■ г.   

. г. г 1! Н I Е.

ДО
МИНИСТЕРСТВО НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО И ХРАНИТЕ
СТАНОВИЩЕ

ОТНОСНО: Проект на Закон за храните

Конфедeрация на българските пчелари (КБП) като цяло подкрепя проекта на Закона за храните. В него има значителни подобрения спрямо сега действащия закон, включително по-пълно хармонизиране с европейските нормативни актове.
В проекта на закона има изчерпателно описан реда за регистрация и одобрение на обектите за производство, преработка и дистрибуция на храни. За първи път има предвидени санкции за длъжностните лица, осъществяващи контрол - нещо, което липсва в действащия Закон за храните. Полезен, специално за пчеларите, е и чл. 20 за хранителните и здравните претенции и условията за предявяването им.
Към проекта на Закона за храните имаме някои забележки и предложения за допълнение и изменение, вт.ч.:
1.	Считаме, че наименованието „бизнес оператори" не е най-удачното. От него не се разбира, че
става дума за оператори на храни. Бизнес оператори могат да се нарекат всички, които се занимават с
някакъв бизнес. Да се помисли за по-разбираемо наименование на хората, заети с производство на
храни.
2.	Предлагаме законът да започва с чл. 1, в който, в ал. 2, императивно да се запише текстът от
чл.1, буква „а" на Регламент (ЕО) № 852/2004: „Основаната отговорност за безопасността на храните се
носи от бизнес оператора". Останалите алинеи в чл. 1 да се преномерират.
3.	В някои от членовете на проекта се посочва, че текстът се отнася и за първичното производство
(напр. чл. 11, ал. 2, т. 1), а в други членове това не е посочено (напр. чл. 13, ал. 3; чл. 14, ал. 2 и т.н.).
Предлагаме във всички членове, в които текстът се отнася и за първичното производство, това изрично
да се записва. Така ще е ясно, че в членовете, в които не е записано, че се отнася и за първичното
производство, значи, че съответният член не засяга първичното производство. Това ще спести много
недоразумения и объркване за хората (операторите), заети с първично производство.
4.	В чл. 9 да се добави нова ал. 3 със следното съдържание:
„(З)Бизнес операторите могат да използват добрите практики на доброволни начала. Ако не прилагат утвърдените дори практики, те тряба да имат внедрени аналогични системи за осигуряване
на безопасността на хранителните продукти, които произвеждат. В този случай, бизнес операторите трбява да могат да убедят контролните органи, че внедрената система осигурява безопасността на хранителните продукти, които произвеждат, в съответствие с изискванията на Регламент (ЕО) № 852/2OO4 n xa Регламент (ЕО) № 853/2004.

 КОНФЕДЕРАЦИЯ НА БЪЛГАРСКИТЕ ПЧЕЛА>
 България, 5300 Габрово, ул. Станционна 14; Тел.: +359 (66) 817 403; ; Е-mail: office@kbp.bg; Web: http://www.kbp.bg

Мотиви: Съгласно Регламент (ЕО) № 852/2004, прилагането на добрите практики е доброволно (еж. чл. 4, параграф 6 и чл. 7). От друга страна, бизнес операторите трябва да спазват изискванията на Регламент (ЕО) № 852/2004 и на Регламент (ЕО) № 853/2004. Най-лесният начин това да стане е като прилагт браншовите добри практики. Някой, който не иска да ги прилага, може да приложи друга система за осигуряване на безопасността на хранителните продукти, които произвежда. Това обаче при всички случаи ще е по-скъпо занимание и ще изисква доста усилия, за да се убедят контролните органи, че прилаганата система дава същия резултат, като утвърдената браншова система за добра практика. В края на краищата, бизнес операторите тряба да имат право на избор. Тук има аналогия със стандартите - те не са задължителни, но който не ги спазва, не може да си реализира продукцията. Затова, всички сериозни производители спазват утвърдените стандарти.
5.	Чл. 14, ал. 2 не трябва и не може да се отнася за пчеларството, като първично производство.
Може би това е така и за други подотрасли от първичното производство. Пчелрството е с ниска
доходност и не е възможно, а и не е необходимо, да се назначава на трудов договор лице с висше или
средно специално образование в областта на хранителната промишленост.
6.	В чл. 24, ал. 1, т. 1 краят на изречението не е ясен. Вероятно има някаква грешка в текста.
7.	В чл. 26, ал. 3, т. 14, буква „б", съгласно теорията за управление на качеството, е по-правилно да
се запише „система за осигуряване на безопасността на храните" вместо „система за управление на
безопасността на храните". Това се отнася за същия текст и на други места в проекта на закона.
8.	Текстовете в чл. 37, ал. 2 и ал. 3 да се изменят и да добият следното съдържание:
„(2) Производството на първични продукти, предназначени за директни доставки по чл. 1, параграф 2, буква „в" на Регламент (ЕО) № 852/2004 се извършва от обекти, регистрирани по съответния законов ред и при спазване на изискванията на Наредбите по чл. 7 и чл. 42 от настоящия закон."
„(3) Производството на продуктите от животински произход, предназначени за директни доставки по чл. 1, параграф 3, букви „в", „г" и „д" на Регламент (ЕО) № 853/2004, се извършва от обекти, регистрирани по съответния законов ред и при спазване на изискванията на Наредбите по чл. 8 и чл. 42 от настоящия закон."
Мотиви: Записаните текстове в проекта на закона в чл. 37, ал. 2 и ал. 3 противоречат на изискванията на Регламент (ЕО) № 852/2004 и на Регламент (ЕО) № 853/2004. В тези регламенти е записано, че за цитираните чл. 1 параграф 2, буква „в" от Регламент (ЕО) № 852/2004 и чл. 1, параграф 3, букви „в", „г" и „д" на Регламент (ЕО) № 853/2004, съответните регламенти не се прилагат. А точно обратното е записано в проекта на закона.
За удобство, при четене на мотивите, прилагаме текста на разглежданите параграфи и букви:
Регламент (ЕО) № 852/2004, чл. 1, параграф 2 - Настоящият регламент на се прилага за:
(в) директната доставка , от производителя, на малки количества основни продукти до крайния консуматор или до местни предприятия за продажба на дребно, извършващи доставка до крайния консуматор.
Регламент (ЕО) № 853/2004, чл. 1, параграф 3 - Този регламент не трябва да се прилага по отношение на:

КОНФЕДЕРАЦИЯ НА БЪЛГАРСКИТЕ ПЧЕЛАРИ
България, 5300 Габрово, ул, Станционна 14; Тел.: +359 (66) 817 403; Е-mail: office@kbp.bg; Web: http://www.kbp.bg

(в)	директна доставка от производителя на малки количества основни продукти до крайния
консуматор или до местни обекти за търговия на дребно, директно снабдяващи крайния потребител
/консуматор /;
(г)	директна доставка от производителя на малки количества месо от птици и зайци, заклани във
фермата, до крайния консуматор или до местни обекти , директно доставящи такова месо до крайния
потребител като прясно месо;
(д)	ловци, които доставят малки количества отстрелян дивеч или месо от дивеч директно до
крайния консуматор или до местни обекти за търговия на дребно, снабдяващи крайния потребител.
Тези текстове са основанията за разработената и действаща и в момента „Наредба № 26 за специфичните изисквания за директни доставки на малки количества суровини и храни от животински произход".
Целта да не се прилагат регламентите за цитираните параграфи и букви е да се улеснят дребните производители на първични продукти по-лесно и без излишно бюрократизиране да си продават произведените първични продукти. Това е начин да се помогне именно на дребните . производители, притежаващи примерно десетина овце или кози, 10 - 20 кокошки, няколко крави, не голям брой кошери, малка зеленчукова или овощна градина и др. Тези хора с много усилия се опитват да помогнат на скромния си семеен бюджет и някак да преживяват на село, вместо да избягат в големите градове. Държавата трябва по всякакъв начин да ги улесни да си докарват някакви доходи, за да останат хора на село и да имат макар и малък, но все пак доход.
По-скоро трябва да се акцентира и прецизира понятието „малки количества първични продукти". Регламентите предвиждат размерите на „малки количества" да се определят от страните-членки. Не би следвало в това понятие да се включва почти цялото производство, а основно свързаното с дребните производители.
За да се осигури безопасността на произвежданите първични продукти, в регламентите е записано, че държавите-членки приемат в рамките на националното си законодателство правила, регулиращи дейностите. Тези правила гарантират постигането на целите на регламентите. Това означава да се разработят наредби с по-опростени хигиенни изисквания (спрямо записаните в регламентите), свързани основно със значимите опасности, без сложно водене на документация. Такива хигиенни правила и изисквания следва да бъдат записани в наредбите предвидени в чл. 7, чл. 8 и чл. 42 на проекта на закона.
9.	Предлагаме в чл. 39, ал. 5 да отпадне т. 2 - изискването бизнес операторите да са регистрирани
като земеделски стопани.
Мотиви: За да се помогне на дребните производители на първични продукти, не трябва от тях да се изисква да са регистрирани земеделски стопани. Противното, поради плащането на осигуровки, е голяма финансова спънка за развитие на дребното производство на селскостопански продукти.
10.	В чл. 114 изискванията за браншова организация, която да участва в Националния съвет се
различават значително от изискванията за представителна браншова организация в проекта на Закона
за браншовите организации.

КОНФЕДЕРАЦИЯ НА БЪЛГАРСКИТЕ ПЧЕЛАРИ
България, 5300 Габрово, ул. Станционна 14; Тел.: +359 (66) 817 403; ; Е-mail: office@kbp.bg; Web: http://www.kbp.bg

Предлагаме при разглеждане на въпроси, свързани с конкретен бранш, в Националния съвет да се канят представители на бранша, независимо че не отговарят на критериите. Те могат да са например до трима души от трите най-големи (най-изявени) организации. Така разглежданите проблеми ще бъдат възможно най-добре решени.
11.	Считаме,  че  към санкциите трябва да  се  подхожда диференцирано,  в зависимост от
значимостта на нарушението за здравето и живота на хората. В европейските нормативни документи за
санкциите е записано, че те трябва да са „ефективни, пропорционални и разубеждаващи".
Предлагаме в чл. 122, ал. 1 в т. 10 - за ГМО храни и в т. 11 - за храни за бебета, санкциите да се завишат неколкократно.
Препоръчваме да се преоценят и други санкции, за да станат разубеждаващи.
12.	Предлагаме проектът на закона да се допълни с текстове за традиционни методи за
производство на храни.
13.	Предлагаме в „Допълнителни разпоредби" да се добавят определения за:
-	бизнес оператор;
-	първично производство;
-	самоконтрол (система за самоконтрол);
-добра производствена практика (ДПП), добра хигиенна практика(ДХП) и други определения. Тези  определения   съществуват  в   различни   регламенти,   но  често  бизнес  операторите   не разполагат с тях и това ще ги затрудни при разбиране логиката и философията на закона.
14.	Предлагаме да се предвиди обучение на всички бизнес оператори по ДПП/ДХП, самоконтрол
и други елементи за осигуряване на безопасността на храните. За да им се разреши да работят, да се
изисква документ за преминат курс за обучение по изброените теми.
Заб. Считаме, че проектът на закона е публикуван в крайно неподходящо време - през великденските празници и Гергьовден. Това силно ограничава възможността за широко обсъждане на проекта, а той засяга на практика всички граждани на страната. Считаме, че целта е да се направи максимално добър закон, защитаващ здравето на хората, чрез осигуряване на безопасни храни.

     ПРЕДСЕДАТЕЛ НА УС НА КБП:
09.05.2016r.